Щоб вплинути на суспільну думку в Україні, росія фокусується на загальних психологічних операціях. Для дискредитації часто використовують правдиву інформацію, яка викликає у людей найбільше емоцій. Як розпізнавати російські фейки, розповіла аналітикиня VoxCheck Мирослава Макарова у "Сніданку з 1+1".
Дезінформація є більш ефективною, якщо вона містить елемент правди. Люди схильні вірити інформації, яка збігається з їхніми вже з існуючими уявленнями.
"Якісь проблеми, звісно ж, існують в Україні. Вони є, вони очевидні. Але російська пропаганда буде їх настільки масштабувати і використовувати в такому ключі, аби загалом намагатися в населення викликати повну зневіру", — пояснила аналітикиня.
Фото: скриншот прикладу російського діпфейку у соцмережах
Якщо дезінформація містить хоча б частину правди, це робить її більш правдоподібною в очах людей. Особливо це стосується складних тем, які часто викликають суперечки та емоції. Наприклад, мобілізація.
"Саме навколо законопроєкту про мобілізацію є численні маніпуляції і фейки. Хоч ми й не знаємо, який у кінцевому вигляді буде цей закон, але вже є такі очевидні фейки, які поширюються", — розповіла Мироаслава Макарова.
Найбільше російської брехні можна зустріти у соцмережах. Зараз пропагандисти ліплять свої фейки за допомогою технологій штучного інтелекту — так звані "діпфейки". Це коли програма створює цифрову маску людини, синхронізується звук, зображення і жести. У результаті глядачі спостерігають персонаж, який повністю нагадує реальну людину, але це фейк.
"Ось, наприклад, у TikTok активно поширювали відео, де в ефірі нібито 1+1 ведучий заявляє, що в українців будуть конфісковувати автомобілі віком понад 15 років на потреби ЗСУ. Раніше також поширювали діпфейк із Русланом Стефанчуком, який нібито розповідав у парламенті про новий закон. На ньому якраз дуже яскраво чутно, що було прибрано штучним інтелектом усі побічні шуми.", — навела приклади діпфейків Мирослава.
Фото: скриншот прикладу російського діпфейку у соцмережах
Спеціалістка назвала кілька простих правил, як можна перевірити, чи перед вами відео, яке було створене за допомогою штучного інтелекту.
►Зверніть увагу на те, як мовить спікер і те, як йде звук. Звук буде відставати від того, як рухаються губи спікера.
► Якщо це відео записано, наприклад, у Верховній Раді чи на дворі, хтось десь виступає, то завжди на справжньому відео будуть якісь побічні шуми.
Фото: скриншот прикладу російського діпфейку у соцмережах
ЧИТАЙТЕ ТАКОЖ: "Заголовкам можна вірити, але не всім", — ведучий ТСН Святослав Гринчук
►У новині немає посилання на джерело. Якщо таке посилання є, але новина сумнівна, обов'язково перевіряйте її на офіційних сторінках посадовців чи установ.
►Перевірте сумнівну новину одразу в кількох ЗМІ, яким довіряєте. А краще заздалегідь сформуйте список таких медіа і дізнавайтесь новини звідти.
►Російські фейки містять очевидні помилки при перекладі з російської на українську, особливо у назвах держустанов. Тож ігноруйте подібні оголошення, дописи чи коментарі в соцмережах та не поширюйте їх далі.
Дізнавайтеся більше важливих та корисних новин у "Сніданку з 1+1" у будні з 06:30 до 09:30 на телеканалі "1+1 Україна".